Annonce
Annonce
Seks kommuner har allerede lavet Klima+-partnerskaber, men Klimaskovfonden håber, at mange flere følger trop. Foto: Klimaskovfonden
Ny partnerskabsmodel skal samle aktører om klimahandling i kommunerne
Der er brug for klimahandling på tværs af sektorer. Derfor lancerer Klimaskovfonden nu en ny model for kommunale partnerskaber, der kan bringe lodsejere og virksomheder sammen om klimaprojekter indenfor kommunegrænsen. Seks kommuner er allerede med.
Flere danske kommuner er allerede kommet langt i forhold til at reducere klimaudledningen, men der er behov for at sætte mere skub i arbejdet med at imødegå klimaforandringerne.
Derfor lancerer Klimaskovfonden en ny model, som skal gøre det nemmere for kommuner at skrue op for klimaindsatsen ved at involvere både borgere, virksomheder og jordejere i fælles klimaprojekter, der kommer alle til gode.
Partnerskabsmodellen, som fonden kalder Klima+-partnerskaber, er en model for arealbaseret klimahandling. Med skovrejsning og udtagning af lavbundsjorder kommer der en målbar CO2-reduktion, men det giver også en række positive synergieffekter, som samfundet får gavn af. Det er de synergier, der giver ”plusset”, skriver Klimaskovfonden i en pressemeddelelse.
Klima+-partnerskaber er blevet til i en erkendelse af, at hvis vi skal nå klimamålene, så skal alle bidrage og der skal nye løsninger i spil.
— Kirsten Brosbøl, forperson i Klimaskovfonden
”Når vi bruger naturens egne metoder til at skabe klimaeffekt, så får vi samtidig en masse plusser i form af mere natur, som på sigt vil gavne biodiversitet, skabe attraktive lokalområder og forbedre både miljø og borgernes sundhed og trivsel. Derudover kan vi gå sammen om at levere et væsentligt bidrag til Danmarks klimaindsats, så det er klimahandling plus meget mere” siger Kirsten Brosbøl, forperson i Klimaskovfonden.
Plusser for alle aktører
Kommuner, der tilslutter sig Klimaskovfondens model, får et redskab til at indgå lokale Klima+-partnerskaber med lodsejere, der vil stille jord til rådighed og virksomheder, der vil finansiere projekter med målbar CO2-effekt. Fonden kan for eksempel facilitere partnerskaber mellem virksomheder og lodsejere eller lave indsamlinger af bidrag til øremærkede projekter i kommunen.
”Klima+-partnerskaber er blevet til i en erkendelse af, at hvis vi skal nå klimamålene, så skal alle bidrage og der skal nye løsninger i spil. Klimaskovfonden er netop sat i verden for at bringe forskellige aktører fra forskellige sektorer sammen om klimahandling, og den model giver vi nu også kommunerne mulighed for at gøre brug af med Klima+-partnerskaberne,” siger Kirsten Brosbøl.
Seks kommuner har lavet partnerskaber
En af de kommuner, som har lavet et Klima+-partnerskab er Middelfart Kommune, der har sat et mål om tage 100 ha kulstofrige lavbundsjorder ud af landbrugsdrift og rejse 100 ha ny skov. De første 6,2 ha er allerede plantet i samarbejde med Klimaskovfonden og to nye skovrejsningsprojekter er undervejs.
”Vi har siden vedtagelsen af vores DK2020 plan arbejdet målrettet på at rejse 100 hektar ny skov inden 2025”, fortæller Middelfart Kommunes borgmester, Johannes Lundsfryd Jensen og fortsætter:
”Vi er godt på vej, men har brug for alle værktøjer til at komme helt i mål. Samarbejdet med Klimaskovfonden kan vise sig at være lige den schweizerkniv vi mangler.”
De øvrige kommuner, der har indgået aftaler, er Esbjerg, Aarhus, Randers, Roskilde og Høje-Taastrup.
Flere artikler fra samme sektion
Oprindeligt ville hun være arkitekt - nu har hun fået drømmejobbet som Kalø-forstander
Julie Rohde Birk afløste 1. august Nikolaj Houkjær som forstander for Kalø Økologisk Landbrugsskole, hvor hun bl.a. vil arbejde for at integrere tankerne bag det regenerative landbrug endnu mere i undervisningen.
Rapport: Plantebaserede alternativer er bedre for kloden og ofte sundere end kød
Plantebaserede alternativer til kød er bedre for kloden og på flere parametre sundere end kød, viser en ny rapport. Nogle af køderstatningerne har dog et for højt saltindhold og mangler næringsstoffer, som findes i kødet. Rapporten bør tages med et gran salt, mener ekspert.
Bornholms Økojord skifter forpagter på mikrogartneriet Hammersly for tredje gang på tre år
Indtjeningen står langt fra mål med arbejdsindsatsen på mikrogartneriet Hammersly ved Rutsker, men selv om det nuværende forpagterpar siger stop efter sæsonen, vurderer ejerne fra Bornholms Økojord A/S, at deres investering giver et godt afkast på den grønne bundlinje.